Årboken presenterer:

De 10 verste stedene å treffe på Jens Petter!

KATTENÅRBOKEN 2006/07

Innhold

Årbokhilsen	3

Hilsen fra Rektor	4

Den eldre boksamling	5

Skolens historie	7

Hyttedrift	7

Håndballag	9

3. klasseturer	10

Julefrokost og juleavslutning	13

Internasjonal Dag på Katten!	14

Språkdagen	16

Abelkonkurransen	17

Katteloven	18

Lærerprøver	19

De ti verste stedene å møte Jens-Petter	23

Kantinedamen	24

Årbokbilde	25

Russestyret	25

ID/OD-bilde	26

Hugin	26

Lærersiden	27

Kåringer	28

Elevrådet	30

Klassesider	32

Årbokhilsen

Ærede lesere

Vi vil benytte denne anledningen til å få uttrykke hvor lykkelige vi er for at årboken nå befinner seg i deres varme favner og ikke i form av en råkopi på elevrådskontoret: Tjohei!

Vi håper dette fantastiske produktet vil gjenspeile vår moderne skole og at den tilfredsstiller alles behov. I arbeidet med denne årboken har vi også gjennomført en dyptgående kunnskapsreise hvor vi i komiteen har blitt kjent med den virkelige Katten, og vi kan med hånden på hjertet si at dette har endret oss for resten av livet, og gitt oss et nytt perspektiv på omverdenen. Vi har også lært at man faktisk kan dra nytte av å være en del av årbokkomiteen. Det har gitt oss muligheter ikke bare til å utvikle vår skivekunst og fantasi og knytte nære vennskap med de andre kidza i komiteen, men også en mulighet til å snylte på elevrådets te og ved særs spesielle anledninger kakao.

Det har ikke alltid vært lett å skrive denne årboken. For det første er det en soleklar utfordring å skrive side opp og side ned om arrangementer vi aldri har vært på, dette gjaldt faktisk samtlige medlemmer av komiteen. Uansett synes vi at produktet er av mer enn akseptabel kvalitet, og vi håper, med alle våre hjerters tilstoppede kransarterier, at dere liker den.

Årboken, årboka, årbokane, årbokser . . . vi lover at minst en liten del av denne boka skal være på landsmål, slik at alle elevene er representert. Det har også vært gående en diskusjon innad i komiteen om årboken kanskje skulle vært på engelsk, siden vi i den senere tid har fått kjennskap til at personer fra Åsane ikke forstår norsk, men Alexander, som en representant for en av skolens minoriteter (IB-befolkningen), mente at dette var unødvendig.

Når du er ferdig med fordypningsarbeidet tenker du kanskje: ”Men hva med skrivekonkurransen som det ble så hyppig reklamert for?” Vel, svaret, min kjære venn, er at selv om vi går på en skole hvor det visst nok bugner av flinkiser og engasjerte mennesker (da snakker vi selvsagt om tredjeklassingene) var det ytterst få, ja nærmest tilnærmet lik ingen som ville bidra med noe litterært. Vår teori er at elevene hadde nok med å grine seg gjennom matematikken og kjede seg gjennom fagdagene i norsk til at de hadde et stabilt nok blodsukker til å skrive noe lite søtt noe til årboken. Men men, SYND FOR DEG! LATING!

HVA BRUKER MAN EN ÅRBOK TIL? Tenkt deg godt om; se for deg følgende: Året er 2025. Du har halvlangt, mørkebrunt skjegg (dette gjelder også kvinnene, vi vil jo ikke diskriminere!, jfr. Norges lover), barnløs og uten framtidsutsikter. Du ser rundt deg, og lytter intenst. Alle snakker polsk. Lukten er ødeleggende, elendigheten er stor. Ja, for her sitter du, en 35 år gammel polsk bosstømmer. Hvorfor? Hvorfor ikke?

Det var kanskje en del av ungdomsopprøret; en mulighet for å være radikal hinsides alle grenser og tidligere oppnåelser. Nå angrer du. Bittert. Samfunnet sviktet, kongen sviktet. Kongen er død, forresten.

I fanget ditt ligger et gyllent minne om en svunnen tid. Du tenker tilbake på den tiden, da du levde. Vi vet at din ungdoms vår har svært negative assosiasjoner hos de fleste, men det er allikevel det riktige uttrykket.

Me prøver ikkje å laga ein tekst før at undergrava Polen som sjølvstendig stat. Det me prøver å seie, er nett at denne årboka er ikkje meint som eit litterært meisterverk; det eit reiskap før å sjå tilbake i tida, til den gongen du var ung.

«Av alle Guds skapninger er det bare én som ikke kan gjøres til slave under pisken. Det er katten.»

– Mark Twain

Hilsen fra Rektor

En liten hilsen til leserne av årboken 2007

Jeg vil gjerne fa gi en anerkjennelse til alle som har arbeidet med årboken. Noen synes kanskje ikke den er så viktig, men jeg vet av egen erfaring at mange vil sette pris på den senere i livet.

All undervisning handler om et møte mellom eleven, læreren og lærestoffet. Den gode lærer ser elevene sine og gir av sine faglige og menneskelige kunnskaper.

I høst gikk det en debatt i Bergens Tidende om den elendige faglige og holdningsmessige tilstanden blant dagens elever. Den visen har ungdom til alle tider fatt høre, like fra Platons dager.

Jeg ergret meg over mange innlegg og fant frem noe en av lærerne her ved skolen har skrevet:

“I skolen møter vi hver eneste dag interesserte, vitebegj ærlige og flotte ungdommer. Ungdommer som er tro mot seg selv, som bruker seg selv, som er solidariske og som strutter av entusiasme over det å være ung og ha livet foran seg. Alle som arbeider i skolen vil nok trekke frem dette aspektet som det beste ved yrket.” Det vil også jeg som rektor gjøre.

Det er mitt håp at dere alle har følt dere inkludert i skolens indre liv og blitt verdsatt. Samtidig håper jeg at dere har fått utfordringer og blitt stilt på flere store prøver de årene dere har vært elever ved Katedralskolen.

Den gode lærer skal ikke bare være opptatt av å formidle fagstoff, men skal også hjelpe dere å vokse som mennesker. Erkjennelsen av at det å takle litt motgang for å ha fremgang i studier, arbeidsliv og privatliv er helt avgjørende.

Den tiden dere har gått på Katedralsko len skal gi dere et solid fundament å bygge videre på. Det vil alltid være slik at noen er misfornøyd med en standpunktkarakter eller et eksamensresultat. Det kan være mange årsaker til det, men da er det viktig å huske på at det kommer mange muligheter senere i livet.

Mange kjente navn står på skolens ærestavle, men langt fra alle gjorde det godt på skolen eller fikk et bekymringsløst liv etter skolegangen. Felles for disse menneskene er likevel at de på tross av alle vanskene klarte å skape noe unikt innenfor sine felt.

UNESCO beskriver utdannelsens rolle i våre liv på denne måten:

“Utdannelse spiller en fundamental rolle i all personlig og sosial utvikling. Det er ikke en mirakelkur eller en magisk formel, som åpner dører inn til en verden der alle idealer blir virkeliggjort. Men det er et av de viktigste midler vi har til å skape en dypere og mer harmonisk menneskelig utvikling — og derved redusere fattigdom, eksklusjon, uvitenhet, undertrykkelse og krig.”

Katedralskolens gamle devise lyder: Ex sapientia libertas — Gjennom kunnskap og visdom til frihet.

Jeg ønsker dere alle lykke til med søken etter frihet og med fremtidsplanene!

Hans Peder Vibe

Rektor

Den eldre boksamling

Et dykk i arkivet

Mange av dere har sikkert ved en eller annen anledning befunnet dere i nybyggets tredje etasje ved hovedtrappen og undret på hva som egentlig befinner seg bak dørene som bærer bokstavene ”Eldre boksamling”.

Kanskje har du tenkt for deg selv; Er dette virkelig en samling av eldre bøker? Brukes det til noe som helst? Og er det faktisk bøker som befinner seg der inne?

Kanskje har du plutselig tatt deg selv i å stå med nesen klistret inntil glasset mens du med nakken i en forvridd, umulig vinkel prøver å se hva som befinner seg ovenfor den mystiske Hvite Vindeltrappen innerst i rommet.

Og hvorfor er lyset alltid avslått? Hvor fører trappen til, og hva befinner seg i de endeløse radene med bøker?

Dersom du ikke har lurt på disse tingene, simpelthen fordi du aldri har lagt merke til det stille og beskjedne rommet, bør du ta deg en tur opp alle trappene til tredje og se deg til høyre; du vil straks bli overveldet av nye, friske spørsmål og forundringer om hva som kan befinne seg i det kulturelle skattkammeret ved siden av fysikksalen.

Men fortvil ikke, min gode venn; svaret på alle dine spørsmål er her!

Vi i årboken har fått det privilegiet å kunne entre denne spennende verdenen av hemmelighetsfulle bøker! To meget heldige utvalgte (Marie og Elin R.) har etter lange våkenetter klart å finne ut hvordan de skal komme seg inn i dette rommet for å få tatt bilder og beskrevet dette herlige fenomenet, slik at alle dere som er i besittelse av en av årets årbøker, kan få greie på – én gang for alle – hva som befinner seg bak de låste dører…

Marie vil opp i stigen og snike på bøkene…

- så Elin må distrahere Arve for å dekke henne. Rom 311…

Idet vi står og tripper utenfor glassdørene og stirrer inn i mørket, viser det seg at det ikke er bare-bare å få tilgang til kultur. Vår kjære studieinspektør, Arve Nilsen, må først benytte seg av låseskap, hemmelige koder og nøkkelknippet for at vi skal få vår artikkel til årboken. Vel inne i rommet blir vi truffet av den Harry Potter-aktige atmosfæren og varm, tung lukt av gammelt papir. For å bevare bøkene holdes det en ganske varm temperatur her inne, og fuktigheten ligger på ca 70 %. Vi får ta fram og bla i den eldste boken der inne - og muligens den eldste boken i Bergen. Den heter Aeneiden, og er en beretning om romernes erobringer, skrevet på latin og trykket i 1492.

Aeneiden, 1492

Her inne finnes også en meget verdifull samling av floraer

i 24 bind, trykket ved universitetet i København på 1700-tallet.

De inneholder detaljerte kobberstikk som viser planter og blomster. Disse bildene er så detaljerte at jeg vedder på at de kunne utfordret selv de beste av dine kunst-og-håndverk kunstnerier fra ungdomsskolen.

Noahs ark

I kulturskattene finnes også omkring 20 bibler, og i en av dem finner man en ”perfekt” skisse av hvordan Noahs ark angivelig skal ha sett ut, trolig tegnet med en viss kunstnerisk frihet. Men dersom du skulle ha behov for å gjenskape arken, finner du altså en detaljert beskrivelse blant skolens eldre boksamling.

De fleste av bøkene her inne veier mer enn alle skolebøkene våre på en vanlig mandag, og Marie og Elin er takknemlige for at det ikke er deres fransk-latinske ordbok som blir vist fram. Den måler omtrent 15 cm i tykkelse og hadde (med litt flaks) fått plass i en liten trillekoffert.

Blant trykksakene finner vi også aviser fra 1800-tallets Berlin, Shakespeares samlede verker, Iliaden av Homer og Kong Christian den femtes norske lovsamling fra 1685. Og skulle du bli lei av Shakespeare; ingen fare. I dette rommet finner du rundt 9000 forskjellige bøker.

Men hva med den Hvite Vindeltrappen? Jo, vi fikk snike oss opp den også. I andre etasje fant vi… Flere gamle bøker! Noen var på størrelse med et lite stuebord. For tiden er det ingen elever som har tilgang til dette rommet (noe som gjør at Marie og Elin selvsagt føler seg spesielle og vil få en viss stjernestatus på skolen), men dersom du har fryktelig lyst, kan du sprite opp historietimene og religionstimene ved å spørre lærerne dine om dere kan ta dere en tur opp hit (selvsagt for læringen og opplevelsens skyld). Hva bøkene er verdt, får vi ikke noe svar på. Men det er jo ikke pengene som betyr noe- det viktigste er at du nå føler deg oppløftet, informert og kjempe-kulturell!

Skolens historie

Bergen Katedralskole ble stiftet ca. 1153 av den britiskfødte kardinalen Nicolaus Brekenspear. Det antas at skolen ble stiftet på omtrent samme tid som Trondheim og Hamar Katedralskole.

Den eldste kjente referansen til skolen i litteraturen er fra 1268. Her fortelles det at Erlend, Færøyenes nyutnevnte bispe, kom fra stilling ved Bergen Katedralskole.
Skolen har hatt en kontinuerlig drift, men har flere ganger flyttet tilholdssted. Den ble først anlagt ved den første Domkirken som lå på Bergenhus. Etter noen år hvor skolen muligens hadde tilhold på Munkeliv (Nordnes), ble skolen plassert ved den nåværende Domkirken, Olavskirken i Vågsbunnen. Skolebygningen brant gjentatte ganger på 1600-tallet, og siste gang i 1702 i den store bybrannen. Den nye skolebygningen ble reist på samme tomt som den forrige, det som i dag kalles den gamle Latinskolen. Bygningen gjennomgikk flere reparasjoner og ombygginger, og huste både skolens undervisningsrom, rektorbolig og rom for skolens hjelpelærerne.

Hovedbygningen i den nåværende skolen er fra 1840, men har hatt flere om- og påbygginger. Skolen fikk tilbygg i 1959 og gymnastikksal i 1969.

Opp gjennom historien har Bergen Katedralskole også vært kjent som «Den lærde skole» og «Latinskolen». Latinen har hatt en sentral plass i katedralskolene, og det er derfor naturlig at de også har vært kalt latinskoler. Den er populært kalt «Katten» (bestemt form av katt på bergensk er katten, ikke katta).

Lenge var undervisningen ved Katedralskolen den eneste skolegangen som kunne tilbys. Her var målet med undervisningen å utdanne fremtidige prester, men på grunn av manglende utdanningsmuligheter, ble det også den grunnleggende utdanningen også for andre som for eksempel skulle i tjeneste i statsapparatet. Trolig begynte elevene på skolen i en alder av 7 år.

Ettersom skolen var en i hovedsak fungerte som en forberedelsesskole for de som ville reise til universitetet for å bli prest, stod derfor de gamle språkene som latin, gresk og hebraisk sentralt i undervisningen.

Ved reformasjonen ble en del av grunnlaget for katedralskolene endret, og ved kirkeordinansen i 1539 ble det bestemt at skolene først og fremst skulle være presteskoler. Etter en forordning av 1775 skulle elevene prøves i religion, de gamle språkene, historie, geografi og astronomi. Dessuten fikk morsmålet større plass i undervisningen.

Reformen av 1806 slo fast at skolen ikke lenger bare skulle være en latinsk presteskole, men også forbrede elevene på en utdanning til embetsmann. Båndene mellom skolen og kirken brytes, noe som får følger både for fagtilbud og skolens inntekter. I tillegg til de klassiske språkene, skulle elevene nå få mer undervisning i muntlig og skriftlig morsmål, fransk, tysk, matematikk, naturhistorie og tegning.

Bergen Katedralskole ble klassifisert som gymnas i 1869, da gymnaset ble innført sammen med middelskolen for å avløse alle de ulike variantene av real- og borgerskoler som var i drift. Gymnaset skulle bygge videre på middelskolen, og fikk tre linjer – en reallinje, og to språklinjer. Gymnasbegrepet ble erstattet av ”videregående skole” på 1970-tallet.

Hyttedrift

Håndballag

Det var egentlig meningen at håndballaget skulle lage et innslag om seg selv her, men det gjøre de ikke. Personlig ante jeg ikke noe om at skolen hadde et slikt lag, men det er forresten irrelevant. Vi ville ikke sløse vekk materiale som vi allerede hadde laget, så her er altså denne siden. Bruk den til hva du vil, men vær kreativ!

3. klasseturer

Roma-turen

De skjedde i de dager at en gjeng interessante, ja for ikke å si uengasjerte, elever ved 3. klassetrinn ved Bergen Katedralskole, ledet til seier av rektor Hans-Peder Viibe, reiste til Roma.

Fokus for denne turen var de kulturelle aspektene ved oldtidens Rom. Derfor var det bestemt på forhånd at det å oppnå beruselse var strengt forbudt. Noen elever lurte på om dette var et av de siste stadiene i Buddhismen, men det var det ikke. De tok feil.

Uansett, vi besøkte Colosseum, Capitol-høyden, Forum Romanum, og Mussolinis kunstutstilling (han hadde ikke laget bygningene selv, tror jeg).

Vi må for all del ikke glemme at vi besøkte den romerske kirkens øverste, all-hellige sentrum. Vatikanstaten er et lite og underlig land, fylt til randen av religiøse opplevelser. Desverre var ikke den Hellige Fader til stede, men vi fikk allikevel sanse Kristi tilstedeværelse på widescreen. Den er i slike stunder man lurer på hva ateistene egentlig tenker med.

Det ble et vel av god italiensk mat, som pizza, pasta, bruchetti, ost, pølse, vin og vodka. Maten er veldig god og billig; vi kan for all del anbefale første- og andreklassinger å ta den samme spennende og ikke minst eksotiske turen til sivilisasjonens sentrum.

Selv ikke Elevrådet klarte å holde fingrene av fatet, og arrangerte et storslagent møte i en av Romas interessante restauranter. Desverre gikk dette ut over en samling danske skoleelever, men det vil vi ikke gå i detalj på her.

Våre hjerter vil aldri gi slipp på minnet av den eksentriske og engasjerte guiden som viste oss Italias hemmeligheter.

På slutten av uken ble det tid til personlig rekreasjon ved en Italias mange, deilige sandstrender. Været var strålende, og likeledes var havet. Havet, dette underfundige sted som har inspirert mennesker hjennom årtusener i dikt, handlinger og ikke minst følelser.

Julefrokost og juleavslutning

Siste onsdag før jul arrangerte Hugin julefrokost for hele skolen. Førsteklasse satt pent og pyntelig i kantinen, mens andre og tredjeklasse måtte ta til takke med gymsalene. Men de var minst like pene. Dette var en koselig avslutning på året og vi håper det kan bli en tradisjon.
Noe som allerede er en tradisjon er den årlige juleavslutningen i gymsalen siste skoledag og også denne gangen var det mange herlige innslag. Vi fikk blant annet høre Simon Oliver (1a) synge en nydelig Damien Rice medley, og for andre år på rad tok Carolini (2b) oss med storm, vi fikk gleden av å høre hennes storartete tolkning av All I Want For Christmas Is You. Men i år fikk vi også gleden av høre Kattens egne skolekor som fremførte noen av de mer tradisjonelle julesangene, men det store høydepunktet var da Kattenbandet entret scenen. Men uansett hvor fantastisk Kattenbandet var, må vi også takke alle de andre som underholdt oss. Tusen hjertelig takk! Julefrokost og juleavslutning

Internasjonal Dag på Katten!

Årets Operasjon Dagsverk gikk til barn og ungdom i Nepal, og Internasjonal Dag ble arrangert 17. oktober. Siden dagen fungerer som en informasjonskampanje for OD, så ville vi i OD-komiteen at elevene på Katten skulle lære mest mulig om situasjonen i Nepal og prosjektene som pengene skulle gå til.

Trinnene ble fordelt på tre poster, og til slutt samlet alle seg i kantinen for å ha en ”internasjonal lunsj” i god Katten tradisjon!

Post 1: Førsteklassingene startet hos Veronika fra ODs Distriktskomité. Hun holdt et foredrag om OD som en organisasjon, og om tidligere prosjekter. Her kunne elever få oppklart forskjellige myter som de hadde hatt om OD, og se hvordan tidligere OD prosjekter har virkelig gitt resultater! På slutten av foredraget var det duket opp for en liten lek som heter ”Fire Hjørner”. Her ble elevene utfordret til å ta et standpunkt til utsagn ved å svare ”enig”, ”uenig”, ”vet ikke” og ”kanskje”, samtidig som de måtte forsvare sin mening.

Post 2: På denne posten ble trinnene delt inn i fire ytterligere mindre grupper for å se på en film og en bildeserie laget av OD. Dessverre fikk ikke Katten en ungdom fra Nepal til å besøke skolen i år, men gjennom filmen kunne vi få et innblikk i livet til nepalske ungdommer.

Post 3: Redd Barna er ODs samarbeidsorganisasjon i år. Pengene som blir jobbet inn, blir gitt til Redd Barna som distribuerer pengene videre til forskjellige mindre organisasjoner i Nepal. Vi var heldig som fikk Asgeir fra Redd Barna til å komme og holde foredrag for oss. I tillegg til Redd Barnas prosjekter, fortalte Asgeir om Nepals historie.

Den internasjonale lunsjen i kantinen på slutten av ID var kjempegøy og både elever og lærere koste seg. Elevene i de fremmedspråklige klassene gjorde en utrolig bra jobb med å lage mat, og vi i komiteen vil gi en stor takk til dem!

I år samlet vi inn over 78 000,-kr og ifølge OD betyr dette at vi har gitt ca. 130 nepalske ungdom en bedre hverdag. Vi håper OD og ID blir minst like bra til neste år, og at flere tør å melde seg inn i komiteen!

Vennlig hilsen,

OD-komiteen på Katten

Språkdagen

Språkdagen er en av de viktigste dagene i skoleåret ved Bergen katedralskole. «Den er en energiladet lingvistisk fargeklatt,» sier en anonym kilde på lærerværelset. Den er en lang og rik tradisjon her ved Bergen Katedralskole, og har gjennom skolens århundrelange eksistens bidratt til å bygge bro mellom mennesker, på tross av tro, hudfarge og språk.

Vi har valgt å ikke skrive så veldig mye om selve stemningen på arrangementet, for det er ikke mulig for oss, siden vi ikke var der, å gi den rette beskrivelsen ved hjelp av språk. Men, vi skal gjøre vårt ytterste for å sørge for at neste språkdag blir verdens beste!

Her er noen nyttige fraser (forresten, visste du at ordet fraser kommer fra fransk? Bare spør Astrid Eckoff.). Hvert uttrykk representerer ikke bare språket det er skrevet på, men også kulturen til det respektive landet.

I Tyskland er det veldig viktig å vise stor høflighet, spesielt i forhold til eldre. Det verste man kan gjøre er å bruke ukvemsord, eller Schimpfwort. Direkte oversett betyr dette «styggeord», som stemmer av det gammeltyske «oldingeord» eller «krokodilleord».

Nyttige tyske setninger

Jeg vil bryte meg inn i huset ditt og drepe din mor

Ich will im deine Haus einbrechen und deine Mutter töten.

Nyttige franske setninger

Du er en brødrister!

Tu es une grille-pain !

Meningen med livet er stjerner og himmel og mange andre ting og det er gøy

Le point de la vie, c'est les étoiles et le ciel et beaucoup d'autre choses et c'est amusant.

Hva gjør du hvis du reiser til Israel og møter jødenes konge? Dette er et vanlig problem innen det norske diplomati og næringsliv, fordi folk mangler en god språklig bakgrunn. Dette er igjen et av områdene hvor språkdagen bidrar til å skape bro mellom mennesker, på tross av kultur. Alle vet jo at på norsk villa man sagt «Gud løfte sitt åsyn på deg og gi deg fred», men det få vet, er at dette på hebraisk blir:

שָּׂא יְהוָה פָּנָיו אֵלֶיךָ, וְיָשֵׂם לְךָ שָׁלוֹם (uttales rett fram)

Takk til 4. mosebok, vers 6:26, for denne fine oversettelsen! En årbokskjorte er sendt i posten.

(Forresten er dette også spesielt nyttig på tysk og gammelgresk, hvor det er vanlig å hilse eldre mennesker på denne måten).

Der HERR hebe sein angesicht über dich und gebe dir Frieden.

επαραι κυριος το προσωπον αυτου επι σε και δωη σοι

ειρηνην

Leseroppgave

Finn minst tre ulogiske ting i teksten over, og send disse til Bergen kommune.

Abelkonkurransen

Abelkonkurransen

Hva er Abelkonkurransen?

I 1980 startet Niels Henrik Abels matematikkonkurranse som en konkurranse i matematisk problemløsing for elever i den videregående skole. Konkurransen er oppkalt etter den verdenskjente norske matematikeren Niels Henrik Abel som bl.a. er kjent for å ha vist at femtegradsligningen ikke lar seg løse generelt ved hjelp av de fire regnearter og røtter.

Konkurransen består nå av to uttagningsrunder og en finale. I første runde får deltagerne 20 oppgaver, hver med 5 svaralternativer. Disse skal besvares i løpet av 100 minutter. Det gis 5 poeng for hvert riktig svar, 1 poeng for hvert ubesvart og ingen poeng for galt svar. Dersom man tipper vil man altså forventes å få samme poengsum som dersom man svarer blankt: 20 poeng. Maksimal poengsum er 100.

De beste 10% av deltagerne går videre til andre runde. Her gis 10 oppgaver, og svaret i hver oppgave er et heltall (0-999). Som før har deltagerne 100 minutter til å svare. Det gis 10 poeng for hvert riktig svar: maksimal poengsum blir dermed 100.

Personen som fikk høyest poengsum i første runde på Bergen Katedralskole var Martin Vagstad fra klasse 2D. Vi måtte selvfølgelig ha med et intervju med ham, ettersom han nå er skolens store mattekjendis:

Hvordan føles det å være skolens beste matematiker?

Æh, tror ikke det stemmer helt… Hehe, vet ikke… Det er bare kos det…

Hvordan har Abelkonkurransen forandret livet ditt?

Selvfølgelig har det… Tror egentlig ikke det har forandret noe som helst. Kanskje, vet ikke.

Hvor mye øvde du før første runde?

Hehe… Jeg øvde ingenting før første runde, men jeg øvde ti minutter før andre runde.

Kommer du til å fortsette å prøve å vinne framtidlige Abelkonkurranser?

Ja, selvfølgelig. Sikkert... Vet ikke... Det er kos med Abelkonkurranser. Det er bare kjekt.

Hva hadde vært din drømme-matteoppgave?

Den var ikke lett. Hmmm… En med masse knask. En med masse feller som tullinger kan gå i, men som hadde vært utfordrende å prøve å dukke unna.

Takk til Martin Vagstad for intervjuet. Vi ønsker dette geniet lykke til med framtidlige mattekonkurranser!

Katteloven

Når et menneske vokser inn i samfunnet, blir det sosialisert. Da tilegner det seg ferdigheter, kunnskaper, normer og verdier. For en førsteklassing kan denne konstruksjonsperioden hvor identitetsarbeidet foregår for fullt i toppetasjen, oppfattes som vanskelig. Å smile, eller ikke smile til en andreklassing, det er spørsmålet. Det er jo viktig å ikke bli oppfattet som en sosialt avviker. Normene på videregående er som regel uskrevne, men siden ikke alle er klar over sin plass i ”næringskjeden” tenkte vi at vi skulle sette de uskrevene reglene på trykk:

Du skal ikke tro du er noe... bare fordi du har én cheap monday-bukse.

2. Du skal ikke tro du er like flink som oss... bare fordi du kan løse en andregradslikning.

3. Du skal ikke tro du er smartere enn oss... bare fordi du kom inn med gode karakterer, det var tross alt høyere inntakskrav i 2005.

4. Du skal ikke innbille deg at du er bedre enn oss... vi er tross alt født i pacmans tiår.

5. Du skal ikke tro du vet mer enn oss... vi er tross alt eldre og klokere.

6. Du skal ikke tro du er mer enn oss... du er faktisk mindre.

7. Du skal ikke tro du duger til noe... du har tross alt ikke gjennomgått eksamen på videregående enda.

8. Du skal ikke le av oss... vi har nemlig øyne i nakken.

9. Du skal ikke tro noen bryr seg om deg... mamma og pappa er langt unna nå.

10. Du skal ikke tro du kan lære oss noe... vår hjerne er tross alt mer velutviklet enn deres.

*Enhver som bryter disse reglene vil bli møtt med umiddelbare sanksjoner.

Lærerprøver

Lærerprøver

Moro for elevene på bekostning av lærerne…

For de som ikke vet hva dette går ut på, er det en liten begivenhet vi i Årbokskomitéen satte i gang for å endelig kunne le litt av lærerne. Ideen gikk nemlig ut på at lærerne skulle ha prøver i fag de ikke underviste i, men som var i samme vanskelighetsgrad som elever på Katten får. Vi bestemte oss derfor for å gi følgende lærere følgende prøver:

Bjørn Bakke (kjemi- og biologilærer) skulle skrive fransk stil.

Astrid Eckhoff (fransk og norsklærer) skulle ha kjemiprøve med tredjeklassepensum.

Leif Anker Andersen (samfunnsfaglærer) skulle ha matteprøve.

Det må bemerkes at Bjørn har hatt fransk i tre år på videregående, og kan (utrolig nok) gjøre seg forstått i Frankrike. Det hender han bemerker sine franske talenter, så for å finne ut om disse virkelig var så gode som han utgav dem for å være, gav vi ham oppgaven å skrive en fransk stil, hvor han skrev om sine hobbyer.

Astrid har derimot bare hatt ett år med kjemirelatert pensum på videregående, og har derfor et litt tynnere grunnlag enn Bjørn for å svare godt på disse oppgavene. Dette gjør det egentlig bare morsommere for oss andre.

Leif har hatt matematikk på videregående, men vi tenkte likevel det hadde vært morsomt å teste hans mattekunnskaper. Leifs prøve ble i motsetning til de to andre laget litt kortere og med færre oppgaver.

Men nok snikksnakk. Det er en stor glede å presentere Bjørn Bakkes franskstil, som fransklærer Astrid har rettet, satt karakter på og oversatt:

Her følger Astrids kommentarer til Bjørns stil:

Det er tydelig at Bjørns franskkunnskaper kanskje kan begrenses til muntlig fremførelser i lystig lag. Men en stor takk til Bjørn fra hele Årbokkomiteen for denne fantastiske innsatsen!

Så var det Astrids kjemiprøve. Vi legger ikke ut alle oppgavene her, ettersom det var ganske mange av dem, men legger ut kommentarene fra Bjørn til hver oppgave, ettersom det er han som har rettet og satt karakter på den:

Karakter: 3

Tusen takk til Astrid for denne innsatsen også.

Og til slutt, Leifs matteprøve. Vi ga ham tre oppgaver. Oppgave 1 var noen enkle gangestykker som skulle regnes ut for hånd. Disse gikk fint. I oppgave 2 skulle han derivere noen funksjoner, hvor alt han husket var at x2 dx = 2x. Oppgave 3 var en vanskelig sannsynlighetsoppgave, hvor ingen utregninger ble vist (og gale svar). Her er svarene på oppgave 2 og 3:

Karakter: 2 +

Jaja, sånn kan det gå. Det må bemerkes at Leif gjennomførte hele prøven uten kalkulator. Hadde han hatt en kalkulator ville nok resultatene vært mye bedre, så dette er ingen grunn til å tvile på Leifs mattekunnskaper. Men tusen takk til Leif fra Årbokkomiteen!

Så hva er moralen her? Budskapet vi ville fram til er at det ikke alltid er så lett å gjøre det bra i de 10-15 fagene vi har på skolen, mens lærerne bare har 2-3 fag å konsentrere seg om. Det kan virke for oss elever som om lærerne ikke viser nåde når det gjelder lekser, så vi tenkte det var litt ”payback-time” for å vise lærerne at det ikke alltid var så lett å konsentrere seg om så mange fag. Det har i hvert fall vært morsomt å se resultatene!

Før øvrig hadde vi tenkt å lage en bildeserie der Christa Skanding tok armhevinger, men det ble det dessverre ikke noe av.

De ti verste stedene å møte Jens-Petter

I år får lærerne virkelig svi, og til skrekk og advarsel har vi listet opp de 10 verste stedene du kan treffe på Jens Petter (eller i grunnen en hvilken som helst lærer). Så neste gang du befinner deg på et av disse åstedene, bør du ha disse bildene friskt i minne!

1) Ved den forbudte døren (som ligger i kjelleren på Klasseroms-bygget, og har blitt forbudt for elever å bruke som inngang…)

2) Alene i heisen.

3) På styrkerommet.

4) I Egypt.

5) I den skumle gangen utenfor kontorene i Gamlebygget.

6) På jentedoen i Gamlebygget.

7) På deiligst.no.

8) På et utested.

9) På vinmonopolet (for oss under 18).

10) Som replacement for helsesøster.

Skrekk og gru! Nå tenker jeg du fikk frysninger, ja!

(Alle forslagene er tatt ut av løse luften, og har heldigvis ikke funnet sted i virkeligheten. Bildene er arrangerte, og ingen elever ble skadet under photoshoot’en.)

JP som helsesøster

”Trenger du prevensjon, sa du? Ka ska du bruke den til, då?”

Kantinedamen

Før jeg skriver om Marie, den koselige kantinedamen, vil jeg skrive om det å skrive om Marie.

Problemet ligger i hva man skal spørre en kantinedame om . . . og hvorfor man skulle spørre en kantinedame om noe annet enn «kan jeg få krydder på rundstykket også?»

Marie spiller en viktig rolle i hverdagen på Katten, hun dekker behovet for næring og føde. Hun er både koselig, morsom, rett og slett en gledesspreder i vår ellers triste og kjedelige skolehverdag!

Marie og Kari startet sammen som kantinedamer i 1996, først på Bjørgvin og en teknisk fagskole, før de tok over kantinen på Katten også.

Marie forteller at BHG prøver å slå kloen i kantinedamene våre, men forgjeves. De har mye kjærlighet, men ikke nok tid til en kantine ekstra. BHG er så desperate etter mat (annen enn den som finnes på busstasjonen) at de nå vil kjøpe produkter fra Maries kjøkken, for så å selge dem selv.

-Men kantinedamene våre får de aldri!

Dagen til Marie starter halv 8 om morgenen, når hun triller inn på skoleplassen i sin hvite firmabil. Hun sier at morgenene er den mest spennende delen av dagen, for da kan man se hvordan hele dagen blir. Mandagsmorgenene er spesielt spennende for da kommer folk med hang-over.

Marie forteller at hun selger mest rundstykker, bagutter og stekt ris med kylling.

«Jeg får alltid vondt i ryggen når jeg steker ris og kylling,» sier Marie.

Marie liker seg veldig godt i kantinen vår og forteller at det skjer noe morsomt nesten hver dag. Hun har aldri gått på norskkurs, selv om hun har vært i Norge i 27 år. «Jeg forstår mye mat, men ikke så mye annet.»

«Alle er veldig koselig og snille med meg!» sier Marie.

Årbokbilde

Bilde av oss.

Russestyret

Her skal det være et bilde.

ID/OD-bilde

Bilde av komiteen.

Hugin

Her skal det være et bilde.

Lærersiden

Bilde av lærerne.

Trygve

Cluet er at enkelte elever aldri vil få til disse oppgavene.

Enkelte kjerringer burde vært pisket. Kjerringer av begge kjønn, altså.

Terje

Skolens oppgave er å oppdra dere til sauer.

Penn & blekk, tavle & kritt, penn & blekk, tavle & krit, penn & blekk, tavle & kritt – eg hatarrr Bill Gates!

Dette sier dagros: «Møøø! Vil ha mat i de fire magene!»

På spørsmålet «Hva skjer nå?»

No skal eg strrippe

Anne-Britt

I put the «h» in my pocket.

Bjørn Bakke

Titta nu (oppi Brittans hm-hm)

Hva får man hvis man krysser mor Theresa og Einstein? En spekkhogger, for de er så snille og smarte!

Knut

Jeg blir stiv av Liv!

Liv Fausa (Z-Club kl. 01:40?)

Jeg kan ikke tilfredsstille alle.

Øystein Allsaker

Pass på! Jeg har glemt brillene mine i dag, så jeg er halvt døv.

Atle Sviland på spørsmålet «Hvorfor spør du alltid meg?»

Fordi du eter hele tiden! (høyt for denne ellers så stille mannen)

Christa (løgn)

Jeg har elefanthud under armene.

Berit

And then we have two which we can write as two factorial, and three times two, which we can write as three factorial. And then we have three times four, which we can write as . . . three times four.

Jürgen Gercken

Jeg tror vi holder privatlivet mitt utenfor fransktimen.

Jens-Petter i Roma

Det var visst noen fikk besøk av elgen på rommet i går.

Eli Saltnes (syngende)

Gi meg de rene og ranke, de faste og sterke
menn . . .

Desmond på spørsmålet «What is a cunt?»

Well, if I had one I would show it to you.

Kåringer

Kattens Kåringer

Årets lærer: Leif Anker Andersen

Årets trofaste lærer: Atle Sviland

Årets Stalin: Alexander 3IB

Årets nerd: Fay 2IB

Årets diva: Thivya 2d

Årets vims: Mia 2b

Årets mannlige, tyske lærer: Christa Skanding

Årets skulker(e): Henrik M. 3B, Sylvia 2IB, Svein Erik 2C

Årets koffert(er): Trekanten Marte, Morten W. og Elin 2D

Årets gruesome twosome: Delt mellom: Helene & Erlend H. (2A og 2C) / Marte & Maxi (2D)

Årets pusling: Morten 2B

Årets dverg: Sondre L. 2A

Årets It’s Learning-misbruker: Bente Færøvik

Årets brune: Preben S. 3D

Årets trillebårkjeft: Christina L. 2A

Årets lampeskjerm: Martin M. 2IB

Årets verste førsteklassing: (velg selv, og del med andre)

Årets emo-kid: Kim 3D

Årets kinderegg: Sabrina N./ Cecilie 1C/ Maren 1A

Årets fremmedord-pugger: Sindre 1C / Stefan 3IB

Årets fløtepus: Are 2C

Årets rype: Sverre G. 3D

Årets høne: Julia 2IB

Årets kylling: Hans Egil 2C

Årets (puse)katt: Tor Erik 2D

Årets glad-fascist: Johan Lybak 3B

Årets kvinnelige, danske lærer: Lone J.

Årets hingst: Henrik 3B

Årets Ohmygod-kjerring: Marie 2A

Årets slangordbok-pugger: Mai 2D

Årets bonde: Steinar 2C

Årets coladrikker: Andrea 2C

Årets gnom: Ivar 2B

Årets pokémon-fan: Morten J. 2D

Årets Harald Hårfagre: Knut 2D

Årets barske nordlending: Hans-Peder Viibe

Årets Sviland-tøs: Ingrid Ovidia 3A

Elevrådet

Av elevenes store leder, Hr. Alexander N. Sørnes

«Elevrådet er et verktøy for alle elevene ved Bergen Katedralskole; et verktøy hvis oppgave er å fremme elevenes vel på alle området ved Skolen, og sørge for at deres rettigheter ivaretas til det ytterst forsvarlige i henhold til Norges Lover og Kongen.»

En vanlig person som leser teksten over vil nok tenke Hva er dette for utbrodert svada/vrøvl (sett ring rundt ordet du foretrekker); og for å være ærlig er jeg helt enig. Elevrådet handler ikke om sterke følelser, mørke lidenskaper og vill hengivelse til elevdemokratiet. Det handler om å behandle saker på en nøktern og rimelig engasjert måte, og å finne på nye kampsaker når ingen av klasserepresentantene har noen ideer.

Nå er imidlertid en epoke slutt. Etter å ha ledet Elevrådet gjennom to år på stø kurs mot seieren, må jeg dessverre takke for meg. Dette er på ingen måte ment som en hyllest til meg selv, men mer som en tekst som skal oppmuntre andre til å hylle meg, da dette er mye bedre enn selvskryt.

Uansett, hva har Elevrådet gjort de siste årene? Vi har dratt på jubileumshyttetur til Katteli (det høres kanskje meningsløst ut, men det var faktisk svært viktig, og hadde vært planlagt i flere år), men enda viktigere er tingene vi har gjort på skolen. De klassene som ønsker det har fått vannkokere, så nå er alle i stand til å lage like god te som på elevrådsmøtene. I tillegg er det ikke en tilfeldighet at det står to vannmaskiner på skolen: disse ble oppført etter sterk innvirkning fra Elevrådet.

Mange klasser har fått besøk av en gammel gjest som sitter framme ved tavlen. Vårt omfattende PC-utviklingsprogram har hatt som mål å gi hver klasse som ønsker det en egen datamaskin med Internett. Problemet med disse datamaskinene er at de ser litt medtatte og gamle ut. Men gjør det virkelig noe om maskinen som står der er over 10 år gammel, full av støv og gjerne dekorert med et og annet fotavtrykk eller en stor jordflekk? NEI! Jeg kunne skrevet en hel diktsamling om akkurat dette temaet.

Vi har gjort masse annet også, men for å være helt ærlig så er ikke alt sammen like interessant. Før jeg for alvor sier takk for meg, vil jeg bare nevne en kampsak som jeg føler at elevene bør kjempe videre for: Blokkfløytespilling må likestilles med narkotika!

Bilde av elevrådsstyret, i full størrelse.

Klassesider

1As klassebilde

1Bs klassebilde

1Cs klassebilde

1Ds klassebilde

Klasse 1D er den dummeste skoleklassen i hele verden. Å, de er så dumme!

1Es klasseside

1INFs klassebilde

2As klassebilde

2Bs klassebilde

2Cs klassebilde

2Ds klassebilde

2Es klassebilde

TIL LYKKE MED DAGEN, BERGEN KATEDRALSKOLE!

2IBs klassebide

3As klassebilde

ADJEKTIVFORTELLING

Det var en fredag morgen i Klasse 3A. Klokken var kvart over 8, og den tullete Lærer Astrid stod og så på klokken. I klasserommet satt den avsindige Monica og pratet med slimete Linn. frosne Marius og radioaktive Elene spilte Tre på rad i hjørnet. Akkurat da grønne lærer Astrid skulle ta oppropet ramlet gule Ørjan, kjekke Sazeeda og søte Faisal inn døren.

Endelig begynte norsktimen.

Timen tok slutt og den prikkete klassen skulle ha fregnete historie. I løpet av norsktimen hadde morsomme Julian og grinete Walter kommet inn døren, de hadde forsovet seg.

Da den sexy historielæreren Wencke kom, stod rotete Bjørn Erik og rampete Shilla på gangen.

Tvilsomme lærer Wencke ba dem slutte, men de overså henne.

Da læreren skulle ta oppropet så hun at alle de kjønnsdiskriminerende elevene som ikke hadde vært i norsktimen, nå var kommet. I den keitete historietimen skulle de snakke om den varme russiske revolusjonen.

Stinkende Erik, eksentriske Ida og autentiske Anders visste masse om den dampende revolusjonen. Vietnamesiske Lars og brune Kristine derimot, snakket bare tull.

Den daffe historietimen gikk sin gang, men så plutselig kom svettende Alaouddin og sa at alle kunne gå hjem, for skolen skulle stenge pga dårlig vær.

Den virkelighetsfjerne Fahmida trodde ikke på ham, og sminkede Sohir ble lei seg for hun ville slett ikke gå hjem!

Da sa røde Victoria at de bare skulle være glad til, for nå var de tjo helg!

Det var kåte Hanne helt enig i , så hun tok med seg tussete Ingrid og gikk. På veien ut ropte vannvittig smarte Anniken: God Helg, snobbete Klasse 3A!!

3Bs klassebilde

3Cs klassebilde

3Ds klassebilde

3Es klassebilde

3IBs klassebilde

3IB sin klasseside finnes i PDF-filen «Klasseside 3IB.pdf».

Takkitakk..

Arbeidet med en årbok er faktisk meget omfattende og meget mange forskjellige skikkelser er involvert i skapelsesprosessen. Det føles derfor på sin plass å skrive en tusen-takkhilsen til alle de vakre sjeler som har bidratt til arbeidet her på baksiden, dessuten var det litt kjedelig å ikke ha noe på baksiden, eller hva? Så foruten den beste årbokkommiteen noen sinne (!) vil vi gi en stor takk til:

Thea og Birgitta 2d for deres meget politisk korrekte bidrag om Katteli

Arve Nilsen for at han så entusiastisk viste medlemmer av kommitéen rundt om i eldre boksamling

Jan Støren for at lot oss kringkaste på skolens høyttalere opptil flere ganger

Liv Fausa for at hun var sitt enestående jeg

Bibliotekaren for at hun lot oss låne biblioteket/lesesalen til klassefotograferingen

Jens Petter for at han ikke bare er skolens modigste, men også skolens mest fotogene (kanskje også kjekkeste?) lærer

Tina for at hun skrev om ID-dagen

Fotografen med ghettolue for at han tok så fantastiske klassebilder

Photolinemannen for at han ved flere anledninger faktisk tok telefonen når Marie ringte for å stille dumme spørsmål

Photoline-/Vigdis-damen som svarte på mail

Martin 2d, Norges neste Abel ( Niels Henrik altså, ikke Morten), for at han stilte opp til intervju

Glemmer vi å nevne dere her og dere har hjulpet oss og selv mener det er blinevntpåtakkesidenverdig så ikke hat oss, da hater vi bare deg tilbake!

Katten, eit dyr, men òg

lik ein kjensle inni meg

høyre? sjå? Kva er dette?

Der aust og vest møtast,

blomstrar dei to for glede.

Eg er bare eit blad,

men eg fortsette, lik

ein vind, tid, vann,

dei er tidlause, dei

utdanning er for meg,

lik eit budsjett

for Hordaland Fylkeskommune

Katten, eg elskar deg som ei ektefelle!